Výber z esejí renomovaných slovenských a českých filozofov poskytuje obraz o situácii a dianí vo filozofii od roku 1989. Príspevky sú členené podľa tradičných filozofických disciplín (dejiny filozofie, epistemológia, ontológia) a informujú o skutočnej myšlienkovej produkcii v novej etape vývoja filozofie.
Jean-Yves Leloup (1950) je dôležitou postavou súčasného medzináboženského dialógu a spirituálneho života, patrí k osobnostiam, ktoré sa usilujú napomáhať praktickým spôsobom v duchovnom rozvoji iným ľuďom. Podľa názoru tohto autora žijeme v excitovanom svete: stres nás má presvedčiť o hodnote aktivity, pričom nie je ničím iným ako brzdou nášho šťastia.
Moderná spoločnosť sa zvyčajne honosí humanizáciou trestania a rada poukazuje na to, že svojvôľu monarchického mučenia nahradila princípmi zákonnosti a nápravy. Foucault jej vyzlieka pláštik humanizácie a nachádza pod ním postupné disciplinovanie a kontrolu - pojmy, ktoré patria k základným atribútom moderny.
Podľa Foucaultovho názoru vysloveného v tejto knihe blíži sa čas, keď sa rozplynú chiméry humanizmov a ukáže sa, že antropologická koncepcia ľudského bytia je nezlučiteľná s bytím jazyka. Kniha sa stala kultúrnou udalosťou šesťdesiatych rokov a vyniesla svojho autora na popredné miesto na svetovej intelektuálnej scéne.
Celé životné dielo Alexandra Meňa je preniknuté solovjovovským duchom, nadväzoval na Solovjova ako zakladateľa celej genealógie ruskej náboženskej filozofie. V jeho šľapajách sa uberali také individuality, akými boli N. A. Berďajev, S. Bulgakov, P.
Jeden z najvýznamnejších filozofov 20 storočia (1883–1969), spoluzakladateľ nemeckej filozofie existencie, v prístupnej a koncentrovanej podobe podáva svoje zásadné názory na povahu ľudského jestvovania vo svete. Hlavnú pozornosť venuje pojmu transcendencie a spôsobom jeho zachytenia vo filozofických, náboženských či vedeckých obrazoch sveta.
V tomto diele Nikolaj Alexandrovič Berďajev (1874–1948) tvrdí, že „ruský komunizmus je tradičnejší, než si ľudia obyčajne myslia, je transformáciou a deformáciou starej ruskej mesiášskej idey“, má jednoducho dlhoročnú tradíciu.
F. W. J. Schelling (1775–1854) patrí medzi najvýzamnejších predstaviteľov nemeckej klasickej filozofie. Túto knihu napísal ako dvadsaťšesťročný, krátko po nástupe na miesto profesora univerzity v Jene, ktoré získal na základe Goetheho odporúčania.
Richard Rorty, profesor na Standforskej univerzite, nie je slovenskému čitateľovi celkom neznámy, najmä vďaka vydaniu jeho kľúčovej knihy Filozofia a zrkadlo prírody (Kalligram 2000).
Základné dielo filozofickej a politologickej svetovej literatúry, významná pomôcka pre študentov dejín filozofie, filozofie a politológie, zasvätenie do klasických predstáv o spôsoboch a filozofii politiky, ako ju prezentovala jedna z najväčších osobností antického sveta.
Numerologie je praktický rádce a snadno použitelný nástroj analýzy – metafyzická nauka o číslech poskytuje informace o charakteroových rysech i základních vlastnostech osobnosti. Numerologie přispívá k lepšímu chápání dat a vlivu čísel na život a může každému člověku ukázat jeho životní cestu.
Filosofický slovník pro samouky neboli Antigorgias napsal autor jako „laik laikům“, aby jim pomohl – poučen vlastními zkušenostmi – proniknout do světa filozofie. Filozofii se začal věnovat v letech druhé světové války, protože chtěl napsat román, v němž měl vystupovat i učený klerik: „Studoval jsem tedy vědu náboženskou, čili teologii.
Předkládaná knížka je pokusem o systematický výklad jednoho z nejvlivnějších filosofických směrů 20. století – fenomenologie. Text si všímá důkladně nejen samotné filosofie E. Husserla – zakladatele fenomenologie -, ale i dalších proudů, které z ní vzešly a měly rozhodující vliv na moderní filosofické myšlení. Podrobně je proto sledováno i dílo M.